![Abitöötajad otsivad koertega äsjases Jaapani maavärinas ellujäänuid.](http://f10.pmo.ee/1PjvAv7Oa-jQCdxWGxVl0bWAjOs=/1442x0/filters:focal(103x129:1341x924):format(webp)/nginx/o/2018/09/12/11411115t1hce55.jpg)
Tokyos 2020. aastal toimuvate olümpiamängude eest vastutav ROKi inspektor sõnas, et tegevuskava näeb ette kõike, muuhulgas valmistumist Jaapanit tabada võivateks loodusõnnetusteks.
Tokyos 2020. aastal toimuvate olümpiamängude eest vastutav ROKi inspektor sõnas, et tegevuskava näeb ette kõike, muuhulgas valmistumist Jaapanit tabada võivateks loodusõnnetusteks.
Kümne päeva jooksul on Jaapanit tabanud nii võimas taifuun kui ka ränk maavärin. Viimase veerandsajandi kõige võimsam taifuun tappis 4. septembril Lääne-Jaapanis Osakas 11 inimest, paar päeva hiljem hukkus aga Hokkaido saart tabanud maavärinas 42 inimest, vahendab Insidethegames.biz.
«See oli äratuskell. Katastroofideks ettevalmistumine on meie plaanides sees,» lausus austraallasest inspektor John Coates, kes aitas korraldada 2000. aasta Sydney olümpiat. «Me küll simuleerime õnnetusi, aga peab kurbusega tõdema, et selles riigis ei ole vaja midagi välja mõelda.»
Tokyo olümpiamängud peetakse ületuleval aastal 24. juulist 9. augustini. Seismiliselt aktiivses piirkonnas asuvas Jaapanis on tänavu registreeritud kaks suuremat maavärinat, viimane tõeliselt ränk sedasorti katastroof leidis aga aset 2011. aasta 11. märtsil. Siis röövis Tohoku maavärin elu ligi 16 000 inimeselt.
Tegu oli Jaapani ajaloo kõige rängema maavärinaga, millele järgnes kuni 40 meetri kõrgusele kerkinud ja kohti kümne kilomeetri kaugusele sisemaale küündinud tsunami. Looduskatastroofis said muuhulgas tõsiselt kannatada Fukushima tuumaelektrijaama reaktorid, põhjustades ulatusliku reostuse.