![Andrus Veerpalu.](http://f11.pmo.ee/fnwFp08YQha7hkt2moBFCr9c48Y=/1442x0/filters:focal(1042x949:1541x1728):format(webp)/nginx/o/2019/02/06/11770348t1h4958.jpg)
Norra suusaliidu juhatuse liige Stian Berger Rösland ütles väljaandele Dagbladet, et kui keegi on saanud enne 2019. aastat maineka Holmenkolleni medali, ei küsita seda tagasi. 15 aastat tagasi riputati autasu Andrus Veerpalu kaela.
Norra suusaliidu juhatuse liige Stian Berger Rösland ütles väljaandele Dagbladet, et kui keegi on saanud enne 2019. aastat maineka Holmenkolleni medali, ei küsita seda tagasi. 15 aastat tagasi riputati autasu Andrus Veerpalu kaela.
Holmenkolleni medal on kõige prestiižikam Norras talisportlastele jagatav autasu, mille teenimiseks ei pea aga olema viikingite järeltulijate maalt. Esimest korda anti see välja juba 1895. aastal ning aja möödudes on selle saanud nii murdmaasuusatajad, kahevõistlejad, suusahüppajad, mäesuusatajad kui ka laskesuusatajad.
1939. aastani said Holmenkolleni medali vaid norralased. Seejärel on piirid piltlikult öeldes lahti läinud ning Veerpalu kõrval on pärjatud ka legendaarset mägikotkast Noriaki Kasaid ning biatlonistaare Martin Fourcade'i ja Magdalena Neunerit.
Hiljuti sai selgeks, et murdmaasuusatamise kolmekordne MK-sarja võitja Martin Johnsrud Sundby ei saa Holmenkolleni medalile kandideerida, kuna ta on rikkunud dopingureegleid. Autasu statuut muutus mullu, kuid sellel pole tagasiulatuvat mõju.
Eesti kunagine olümpiasangar Veerpalu on seotud olnud kahe dopinguskandaaliga. Oma sportlaskarjääri lõpus tarvitas ta väidetavalt kasvuhormooni, kuid tal õnnestus puhtalt pääseda. Mullu lahvatas Seefeldi MMi ajal järjekordne skandaal, misjärel mõistis Rahvusvaheline suusaliit dopingureeglite rikkumise tõttu talle nelja-aastase tegutsemiskeelu.