![Johannes Erm tegi teivashüppega väga suure (kulla)avalduse.](http://f11.pmo.ee/m_qs2X8JovaBTEGjAFAIVR9uM2c=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2024/06/11/16141400t1h5f1a.jpg)
Kümnevõistleja Johannes Erm edestab Roomas toimuval kergejõustiku EMil kaheksa ala järel rekordigraafikut (8484) 266 punktiga, millega on mõistagi ka (kuld)medalimängus.
Kümnevõistleja Johannes Erm edestab Roomas toimuval kergejõustiku EMil kaheksa ala järel rekordigraafikut (8484) 266 punktiga, millega on mõistagi ka (kuld)medalimängus.
Erm alustas teist päeva tõkkesprindi 14,30ga, heitis ketas 44.56 ja viis teivashüppes isikliku rekordi seejärel 5.20 peale. Nõnda on tal kaheksa ala järel koos 7207 punkti ning virtuaalselt liigub meie mees koguni 8750 punkti peale.
Samas on konkurents Roomas erakordselt kõrge: norralane Sander Skotheim liigub 8655, prantslane Makenson Gletty 8641, teine norralane Markus Rooth 8637, prantslasest maailmarekordimees Kevin Mayer 8634 ja sakslasest tiitlikaitsja Niklas Kaul 8616 punkti peale.
Ent olgu nende (ilusate ja lubavate) numbritega, kuidas on, sest Erm neid võistluse ajal niikuinii ei jälgi. «Tean, et 1-2-3 kandis ma olen, kuid midagi piilunud ma pole. Seda, mis teised teevad, ma ei tea,» sõnas ta ning lisas: «Tuleb põnev õhtu.»
Õhtu juurde jõuame, kuid kõigepealt teise päeva hommikust. Mida Erm viienda, kuuenda ja seitsmenda ala kohta ütleb?
«Tõkkejooksus oli mingi droon stardi ajal meie kohal [häirimas], mistõttu oli meie jooksus ainult ühel äkki reaktsiooniaeg alla 0,2 sekundi? Keegi igatahes ütles mulle nii. Jooks ise tundus väga kiire, aga seda, et unetunde väheks jäi, oli tunda. Lõpus hakkas natukene varem kui tavaliselt jalg kinni minema,» alustas ta välkanalüüsi.
«Kettaheites mingit väga head heidet ei tulnud, treeningutega olen rohkem rahul olnud kui täna. Aga 44 midagi on hea,» jätkas Erm, misjärel jõudis otsapidi teivashüppeni, kus senisele isiklikule rekordile 10 cm otsa kruvi. Sellega jäi ta mõistetavalt rahule.
Kas teivashüppe tänavuse meeletu arengu – viimasel neljal aastal polnud ta isegi viiest meetrist üle läinud ning varasem rekord (5.05) oli püstitatud 2019. aastal – taga on puhtalt lätlasest treener Mareks Ārents?
«See on kindlasti suur faktor, aga ka uued teibad, kaks sammu pikem hoojooks ja kõrgeim hoie. Need kõik on kaasa aidanud, kuid need ongi vist tänu Mareksile,» tunnustas Erm abilist.
Õhtul ootab veel ees odavise, kus Ermil rekordseeriast all 60.56, ja 1500 m jooks, kust all 4.22,19. Kuivõrd mõlemad neist tähistavad ka dekatleedi isiklikke rekordeid, siis kas täna on ta analoogseteks tulemusteks võimeline?
«Odaviskes võib [60.56] tulla küll. Kui oma rütmi kätte saan, siis tuleb üks normaalne vise,» kinnitas ta.
Aga 1500? Erm mõtleb paar sekundit. «Ma loodan. Kui medal on mängus, siis on lihtsam joosta,» lausus meie mees lõpetuseks.